Kapucínská hrobka
![kapucíni kapucínská hrobka brno magazín kult*](/sites/default/files/styles/hero_interview/public/images/2022-03/kult-kapuci%CC%81ni-kapuci%CC%81nska%CC%81-hrobka-brno-magazi%CC%81n-kult01.jpeg?itok=s6MPVdWh)
Po úspěšné obraně města proti Švédům v roce 1645 bylo kapucínům povoleno vystavět svůj klášter uvnitř městských hradeb. Za velké finanční podpory brněnských šlechticů a dobrodinců byl v letech 1648 až 1656 postaven nový kapucínský klášter s kostelem Nalezení sv. Kříže. Dostavba a úpravy kláštera probíhaly téměř celé 18. století, pod dohledem příznivce a souseda kapucínů, stavitele Mořice Grimma. Další stavební práce řídil jeho syn František Antonín Grimm.
Kapucínská hrobka umístěná v suterénu pod kostelem je zřejmě nejznámější a nejnavštěvovanější částí kláštera. Vznikla s výstavbou kostela v polovině 17. století a v roce 1739 byla Mořicem Grimmem rozšířena úpravou sklepních prostor domů, které na místě kláštera původně stály. Svědčí o tom i několik rozdílných výškových úrovní podlah spojených schodišti. Původní pohřební krypta se nacházela přímo pod hlavním oltářem a vstupovalo se do ní úzkým příkrým schodištěm. Zde byli ukládáni především zemřelí příslušníci řádu.
Pohřební rituál odpovídal prostému životnímu stylu kapucínů. Tělo oděné do kutny s kápí bylo přineseno v dřevěné rakvi s vysouvacím dnem a volně položeno na hliněnou zem. Ruce svírající růženec byly zkříženy na prsou a hlava podložena dvěma cihlami. Vhodnou geologickou skladbou půdy a důmyslným systémem větracích otvorů a průduchů nedošlo k rozkladu tkání, ale naopak k jejich mumifikaci. V suchém a dobře větraném prostředí docházelo k pozvolnému vysoušení těl při zachování původní fyziognomie zemřelého. Po rozšíření hrobky byli v těchto prostorách pohřbíváni i příznivci kostela, donátoři a osobnosti spjaté s klášterem. Většina z nich však byla pohřbena v rakvích.
![kapucíni kapucínská hrobka brno magazín kult*](/sites/default/files/styles/big_770/public/images/2022-03/kult%20kapuci%CC%81ni%20kapuci%CC%81nska%CC%81%20hrobka%20brno%20magazi%CC%81n%20kult_%2002.jpeg?itok=t51lplIN)
Mezi nejznámější osobnosti patří stavitelé otec a syn Grimmové; manželka Mořice Grimma Voršila; Jan Vilém hrabě ze Zinsendorfu – generál a velitel špilberské pevnosti; Isabela hraběnka ze Zinsendorfu; Eleonora Kataliánská, rozená Mansfeldová; hrabě z Vrbna, doktor medicíny František Preisler; ale i kominický mistr a cechmistr Jiří Barnabáš Orelli nebo kupec Martin Löw či prostá žena Josefa Holzerová. Nejznámější osobností této hrobky je však bezesporu baron František Trenck, velitel pandurů, odsouzený za své násilnické činy k doživotnímu žaláři na Špilberku. Zemřel ve svých osmatřiceti letech a jeho tělo bylo uloženo v cínové rakvi s proskleným víkem do samostatné místnosti kapucínské hrobky.
V kapucínské kryptě bylo pohřbeno celkem 205 zemřelých, z toho 153 mnichů a 52 šlechticů. Pohřbívání probíhalo až do roku 1784, kdy bylo výnosem císaře Josefa II. ukládání zemřelých v hrobkách z hygienických důvodů zakázáno. Vstup do krypty byl zazděn a zaslepeno bylo i několik větracích otvorů. Přesto se téměř po čtyřiceti letech, kdy byla hrobka znovu otevřena, množství těl v mumifikované podobě dochovalo. Ojedinělost způsobu pohřbívání vedla v roce 1925 k úpravě hrobky a k jejímu zpřístupnění veřejnosti. Do dnešních dnů se však dochovalo pouze 24 těl, která tvoří hlavní část neobvyklé expozice.
Kapucínská hrobka v Brně - za hranicí času
Kapucínské náměstí 5
602 00 Brno
Tel.:+420 511 140 053
Email: hrobka@kapucini.cz